Ena od rutinskih dejavnosti, s katerimi dojenčka, malčka in otroka lažje in prijetneje zazibamo v spanec, je tudi skupno branje oziroma poslušanje zgodb in pravljic pred spanjem. V čustveno varnem okolju, v postelji ali v naročju in ob glasu njemu pomembne osebe, se bo umiril in sprostil, ter tako hitreje in bolje zaspal.
Branje, ljubezen do branja in razvoj bralne kulture se začnejo doma. V nadaljevanju boste našli številna priporočila, kako lahko pomagate svojim otrokom, da bodo postali uspešni bralci za vse življenje. Izberite tista, ki bodo najbolj ustrezala vašemu otroku.
Največ lahko za pismenost svojih otrok storijo starši sami, in sicer tako, da ustvarijo ugodno učno okolje kar doma. S svojimi otroki preživljajo kakovosten čas, v katerem počnejo stvari, ki jih navdušujejo. Učenje pismenosti za večino otrok pravzaprav ni nič drugega kot kombinacija pozornosti, čustvene povezanosti in komunikacije.
Družinska pismenost pokriva različne dejavnosti, povezane z rabo pismenosti v družini, ko hkrati sodelujejo različne generacije in se skupaj učijo. V osnovi teh dejavnosti so branje, pisanje in računanje. Vključuje pa tudi bralno kulturo in navade, povezane s pismenostjo.
Ena od rutinskih dejavnosti, s katerimi dojenčka, malčka in otroka lažje in prijetneje zazibamo v spanec, je tudi skupno branje oziroma poslušanje zgodb in pravljic pred spanjem. V čustveno varnem okolju, v postelji ali v naročju in ob glasu njemu pomembne osebe, se bo umiril in sprostil, ter tako hitreje in bolje zaspal.
Branje, ljubezen do branja in razvoj bralne kulture se začnejo doma. V nadaljevanju boste našli številna priporočila, kako lahko pomagate svojim otrokom, da bodo postali uspešni bralci za vse življenje. Izberite tista, ki bodo najbolj ustrezala vašemu otroku.
Največ lahko za pismenost svojih otrok storijo starši sami, in sicer tako, da ustvarijo ugodno učno okolje kar doma. S svojimi otroki preživljajo kakovosten čas, v katerem počnejo stvari, ki jih navdušujejo. Učenje pismenosti za večino otrok pravzaprav ni nič drugega kot kombinacija pozornosti, čustvene povezanosti in komunikacije.
Družinska pismenost pokriva različne dejavnosti, povezane z rabo pismenosti v družini, ko hkrati sodelujejo različne generacije in se skupaj učijo. V osnovi teh dejavnosti so branje, pisanje in računanje. Vključuje pa tudi bralno kulturo in navade, povezane s pismenostjo.
NE SPREGLEJTE
V domači in tuji strokovni literaturi obstajajo seznami priporočenih dejavnosti in didaktična gradiva za razvoj zgodnje pismenosti. Na tem mestu smo izbrali tista temeljna načela, ki bodo lahko vodila tako starše kot tudi vzgojitelje in knjižničarje pri delu s starši.
NE SPREGLEJTE
Otrok v predšolskem obdobju razvije posamezne sposobnosti in spretnosti, ki mu omogočajo razumevanje sistema pisave in odprejo vrata v pismenost. Predšolske izkušnje in pridobljena znanja, kot so glasovno zavedanje, poslušanje in pripovedovanje ter branje knjig, skrajšajo potek njegovega opismenjevanja.
NE SPREGLEJTE
Ste kdaj premišljevali o svojem branju, predvsem o tistem, ki ni obvezno in je povezano predvsem z vašo odločitvijo in izbiro? Kako, na kakšen način berete, ko berete iz užitka?
Rešite zabavni kviz in preverite, kateri tip bralca ste.
NE SPREGLEJTE
Raziskave kažejo, da so vplivi domačega okolja pomembni ter da se pogostost in kakovost dejavnosti v domačem okolju, povezanih s pismenostjo, močno odražata na otrokovi uspešnosti v procesu opismenjevanja kot tudi kasneje v kompetentnosti pri uporabi različnih veščin, povezanih s pismenostjo.
NE SPREGLEJTE
Branje v starostnem obdobju od 0 do 3 let ima izjemno pomemben vpliv na otrokov razvoj in pripravo na prihodnje učenje. Ta zgodnja izkušnja z literaturo igra ključno vlogo pri razvoju jezikovnih sposobnosti, kognitivnih veščin, čustvenega razumevanja in spodbujanju vezi med staršem in otrokom.
NE SPREGLEJTE
Ideja za šest plakatov s skupnim naslovom IGRE ZA PO POTI IN DOMA je nastala na Pedagoški fakulteti Univerze v Mariboru na podlagi preučevanja gradnikov bralne pismenosti v okviru projekta OBJEM, ki ga vodi Zavod RS za šolstvo. S plakati želimo opozoriti na to, da se bralna pismenost razvija na vsakem koraku in pri vseh dejavnostih, s katerimi se otrok sreča v vrtcu ali kot učenec oziroma učenka v šoli (formalno učenje), na krožkih (neformalno učenje) in v družinskem okolju zlasti kot neformalno učenje. Pismenosti se otrok torej ne uči le pri jezikovnih predmetih, temveč pri vseh predmetnih področjih v vrtcu in vseh predmetih v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju, pa tudi v vsakdanjem življenju z uporabo veščin bralne pismenosti.
NE SPREGLEJTE
Veliko je izzivov v življenju, pred katerimi se znajdemo praktično vsak dan. Že samo branje navodil iz škatlice zdravil, brskanje za informacijo po spletu, izpolnjevanje obrazcev … Če želite en košček svojega vsakdanjika videti v drugačni luči in preizkusiti svoje spretnosti, berite dalje in spoznajte SVOS.
NE SPREGLEJTE
Otroci so od rojstva do vstopa v šolo vključeni v različne dejavnosti, povezane s pismenostjo. Mnoge med njimi so vsakdanje, dostopne in skupne velikemu številu otrok: branje napisov, navodil, časopisov, kuharskih receptov, pisanje nakupovalnih listkov, zapisovanje številk, elektronskih sporočil (sms) ipd.
NE SPREGLEJTE
Vsaka družina in vsi njeni člani so ne glede na njihov družbeni položaj v stiku s pismenostjo v najširšem pomenu besede. Večina otrok se že pred vstopom v šolo seznani z različnimi oblikami tiska in si pridobi določene izkušnje in znanja, povezane z opismenjevanjem.
NE SPREGLEJTE
Mediji, predvsem elektronski, so postali pomembni sooblikovalci naše družbe in sestavni del našega življenja in življenja naših otrok. Mnogi pa si tudi že težko predstavljajo življenje brez interneta, zato se pojavlja vedno več vprašanj, kako ta medij pravilno in varno približati tudi otrokom.
Branje v starostnem obdobju od 0 do 3 let ima izjemno pomemben vpliv na otrokov razvoj in pripravo na prihodnje učenje. Ta zgodnja izkušnja z literaturo igra ključno vlogo pri razvoju jezikovnih sposobnosti, kognitivnih veščin, čustvenega razumevanja in spodbujanju vezi med staršem in otrokom.
Raziskave kažejo, da so vplivi domačega okolja pomembni ter da se pogostost in kakovost dejavnosti v domačem okolju, povezanih s pismenostjo, močno odražata na otrokovi uspešnosti v procesu opismenjevanja kot tudi kasneje v kompetentnosti pri uporabi različnih veščin, povezanih s pismenostjo.
Mediji, predvsem elektronski, so postali pomembni sooblikovalci naše družbe in sestavni del našega življenja in življenja naših otrok. Mnogi pa si tudi že težko predstavljajo življenje brez interneta, zato se pojavlja vedno več vprašanj, kako ta medij pravilno in varno približati tudi otrokom.
Ste kdaj premišljevali o svojem branju, predvsem o tistem, ki ni obvezno in je povezano predvsem z vašo odločitvijo in izbiro? Kako, na kakšen način berete, ko berete iz užitka?
Rešite zabavni kviz in preverite, kateri tip bralca ste.
Ideja za šest plakatov s skupnim naslovom IGRE ZA PO POTI IN DOMA je nastala na Pedagoški fakulteti Univerze v Mariboru na podlagi preučevanja gradnikov bralne pismenosti v okviru projekta OBJEM, ki ga vodi Zavod RS za šolstvo. S plakati želimo opozoriti na to, da se bralna pismenost razvija na vsakem koraku in pri vseh dejavnostih, s katerimi se otrok sreča v vrtcu ali kot učenec oziroma učenka v šoli (formalno učenje), na krožkih (neformalno učenje) in v družinskem okolju zlasti kot neformalno učenje. Pismenosti se otrok torej ne uči le pri jezikovnih predmetih, temveč pri vseh predmetnih področjih v vrtcu in vseh predmetih v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju, pa tudi v vsakdanjem življenju z uporabo veščin bralne pismenosti.
Otroci so od rojstva do vstopa v šolo vključeni v različne dejavnosti, povezane s pismenostjo. Mnoge med njimi so vsakdanje, dostopne in skupne velikemu številu otrok: branje napisov, navodil, časopisov, kuharskih receptov, pisanje nakupovalnih listkov, zapisovanje številk, elektronskih sporočil (sms) ipd.
V domači in tuji strokovni literaturi obstajajo seznami priporočenih dejavnosti in didaktična gradiva za razvoj zgodnje pismenosti. Na tem mestu smo izbrali tista temeljna načela, ki bodo lahko vodila tako starše kot tudi vzgojitelje in knjižničarje pri delu s starši.
Vsaka družina in vsi njeni člani so ne glede na njihov družbeni položaj v stiku s pismenostjo v najširšem pomenu besede. Večina otrok se že pred vstopom v šolo seznani z različnimi oblikami tiska in si pridobi določene izkušnje in znanja, povezane z opismenjevanjem.
Otrok v predšolskem obdobju razvije posamezne sposobnosti in spretnosti, ki mu omogočajo razumevanje sistema pisave in odprejo vrata v pismenost. Predšolske izkušnje in pridobljena znanja, kot so glasovno zavedanje, poslušanje in pripovedovanje ter branje knjig, skrajšajo potek njegovega opismenjevanja.
Veliko je izzivov v življenju, pred katerimi se znajdemo praktično vsak dan. Že samo branje navodil iz škatlice zdravil, brskanje za informacijo po spletu, izpolnjevanje obrazcev … Če želite en košček svojega vsakdanjika videti v drugačni luči in preizkusiti svoje spretnosti, berite dalje in spoznajte SVOS.
Pogosto starši mislijo, da so njihovi pomisleki edinstveni in nezanimivi za druge. Vendar se največkrat izkaže, da se s podobnimi vprašanji prej ali slej srečujejo tudi drugi.
Zato vprašajte strokovnjaka. Njegov odgovor bo lahko pomagal tako vam kot drugim staršem s podobno težavo.
Pogosto starši mislijo, da so njihovi pomisleki edinstveni in nezanimivi za druge. Vendar se največkrat izkaže, da se s podobnimi vprašanji prej ali slej srečujejo tudi drugi.
Zato vprašajte strokovnjaka. Njegov odgovor bo lahko pomagal tako vam kot drugim staršem s podobno težavo.
Dobrodošli na našem blogu!
Na blogu odpiramo prostor za dialog o aktualnih temah in vprašanjih družinske pismenosti in bralne kulture.
K sodelovanju vabimo strokovno in širšo javnost, učitelje, vzgojitelje, svetovalne delavce, izobraževalce odraslih, načrtovalce politik, teoretike in praktike, ki jih področje družinske pismenosti zanima poklicno in osebno.
DOGODKI
Knjižnica pod krošnjami 2024
Predstavitev projekta Naša mala knjižnica za vrtce in šole
Festival izvirne slovenske slikanice
Razstava ilustracij In kaj se je zgodilo potem?
Nacionalni mesec skupnega branja 2024
Nacionalni posvet Bralnega društva Slovenije: Humor rešuje človeka
Oko besede 2024
17. september – začetek branja za bralno značko
Rime v glavi: Prešernov izziv
Svetovni dan turizma v znamenju branja v goznih knjižnicah
Prijavite se na Novičnik družinske pismenosti
Vpišite se na seznam, če želite prejemati Novičnik družinske pismenosti na vaš e-naslov.